Alltså,
rymdamiral Sundebrand,
va?
Snacka om sci-fi-titel.
Mm,
det är Star Rush på riktigt.
Ja.
Vi har pratat om det här förr,
och det är något som hela tiden återkommer.
Och samtidigt blir det mer och mer aktuellt.
Rymden blir en allt viktigare domän inom försvaret.
Ja,
i praktiken så handlar det ju om kommunikation,
navigation,
lägesbild.
Ja,
om att förstå vad det är som händer i vår omvärld.
Och när allt fler av de här funktionerna flyttar upp i rymden,
då blir det också en plats man behöver ha koll på och kunna verka i.
Precis,
för det handlar inte bara om att använda rymden utan också om att titta på hur andra använder rymden.
Ha egen förmåga,
egen kontroll.
Och skaffa sig egna kunskaper.
Så vad innebär det egentligen att rymden är en del av försvaret?
Och hur ser det ut när Sverige nu bygger upp den här typen av kapacitet?
Jag heter Susanna Levenhaupt.
Jag heter Marcus Pettersson.
Och du lyssnar på Har vi åkt till Mars än?
Om man zoomar ut lite så är det egentligen ganska logiskt.
Det är ju i sig inget nytt att Försvarsmakten använder sig av rymden.
Precis.
Satelliter för kommunikation,
navigation och olika typer av underrättelseinformation har länge varit en del av helheten.
Men det som händer nu är att både beroendet och betydelsen ökar.
Och då räcker det inte längre att bara vara en användare.
Nej,
nu behöver vi bygga egen förmåga.
Vi behöver ha egna system,
egen kompetens och en organisation som faktiskt kan hantera det här över tid.
Och det är ju exakt det som är på gång nu.
Anders Sunderman är Försvarsmaktens rymdchef sedan september 2025.
Och hans uppdrag är just att leda och utveckla den här nya förmågan.
Så vi börjar i den änden.
Anders,
varför behöver Försvarsmakten en rymdchef?
Vi har använt rymdtjänster under väldigt lång tid.
Vi har kommunicerat via rymden,
vi har använt satellitnavigering och en mängd olika delar som är kopplade till rymden,
det har vi haft under lång tid.
Men det som blir så uppenbart nu är att betydelsen av rymden har växt så mycket och vår användning och vårt beroende av rymden har växt så mycket.
Så det vi behöver idag är en väldigt bred och...
Och en betydligt större rymdverksamhet.
Och som en del i det så har man tillsatt en rymdchef.
Just med ansvaret att leda och utveckla den delen.
Och jag hade ju din företrädare Ella här.
När hon precis hade blivit rymdchef.
Så det är ju ett par år sedan nu.
Och då bestod väl typ rymdavdelningen av hon och Mattias.
Hur ser rymdavdelningen ut nu?
Hur har den utvecklats?
Den
Det har utvecklats sedan dess.
För sen alla tillträdde och då är det precis som du sa,
då var det hon och
Mattias där i början.
Men idag så är vi ett femtontal medarbetare.
Men sen det är ett femtontal medarbetare som jobbar på rymdavdelningen och de jobbar specifikt med rymden.
Men det är också så att många andra i Försvarsmakten som idag inte upplever att de jobbar med rymdfrågor.
För dem så kommer rymdfrågorna att vara närmare i vad de jobbar med också.
Oavsett om man jobbar med kanske materielfrågor mer brett eller generellt så kommer man tänka mer på rymden om fem år än man gör idag.
Så att rymdgänget dagens 15,
de kommer vara 30 men betydligt fler i Försvarsmakten kommer dagligen tänka på och beröras av rymdfrågor.
Och innan vi går in på exakt vad det är ni gör vidare så kan vi väl börja med,
vad är det du gör?
Alltså vad är din uppgift som chef över det här?
Ja,
min uppgift det är att...
Skapa och utveckla försvarsmakten,
som vi ska uttrycka formellt så talar vi om rymdbaserade tjänster och sånt.
Så det är egentligen att leda arbetet med att bygga upp en förmåga inom försvarsmakten som är kopplad till något som vi jobbar intensivt med nu är till exempel rymdbaserad spaning,
att ha sensorer i påsat liter som spanar ner mot.
mot jordytan.
Det är en ny förmåga för oss så då är det mycket som är kopplat till den uppbyggnaden.
En är ju inköpet och anskaffandet av själva resurserna men sen ska vi bygga en organisation som jobbar med det här och vi måste kompetensförsörja den över tiden och annat.
Så det är egentligen att man kan lite säga att det är ett vitt papper och sen ska vi skapa en helt ny organisation och en struktur.
för en ny förmåga som Försvarsmakten inte så tydligt har haft tidigare.
Precis.
Och vad är den förmågan?
Vad är det vi behöver kunna?
Det som är mest i fokus nu är egentligen att vi behöver ha möjligheten och förmågan att från rymden spana ner på jordytan.
Och då gör vi det genom satellitbaserade sensorer.
och vi...
Egentligen så är det så att vi har behov i vårt närområde och i vår omgivning att ha en god uppfattning om händelseutveckling och förändringar i den händelseutveckling och generellt att ha ett gott vad vi kallar underrättsläge.
Och en del av insamlandet av all den informationen,
en möjlighet eller en del av det,
det är då att ha rymdbaserade sensorer.
Titta ner på markytan.
Och vi har under flera år så har vi haft rymdbaserat underlag som en delmängd.
Men det som är nytt för Försvarsmakten nu det är att vi är på gång och redan under året kommer få egna spaningssatelliter.
Och de första kommer sändas upp redan under 2026.
Så vi får en egen spaningsförmåga från rymden.
Som...
Det är ett komplement till all annan underrättsinformation som vi får från vår fartyg till sjöss eller vår flygplan eller andra sensorer som kan vara placerade i kustlinjen.
Det är egentligen en delmängd i ett mycket större pussel.
Men just satellitbaserade sensorer är väldigt gynnsamma av många skäl men ett uppenbart är den långa räckvidden.
Vårt behov av att kunna se längre bort det har ökat av flera skäl.
Ett tydligt sånt det är när vi gick med i NATO så är vi med i en allians,
en försvarsallians.
Så att våra yttre gränser de blev så mycket större egentligen för nu har vi ju ett ansvar kollektivt i hela alliansen.
Så istället för att bara fokusera kring Sverige och vårt närområde så är det helt plötsligt alliansens hela intresseområde.
Så det är en...
Faktor som driver vårt behov av att vi behöver kunna se väldigt långt.
Och där har satelliter en stor fördel.
Det andra är att vi också har idag allt längre räckvidd på våra vapen.
Och för att kunna få aktuell måldata så behöver vi också ofta se väldigt långt.
Där har också satelliter en stor fördel.
Just av logiken att de är så högt placerade och kan se långt därför.
Du nämner ju här att ni har skaffat,
eller vi kommer få,
egna satelliter.
Kan du...
Berätta lite mer om det,
för dels har vi haft,
eller Försvarsmakten haft,
någon eller några satelliter sedan tidigare.
Och nu fick ni en stor,
ganska stor säck med pengar för att skaffa nya.
Kan du berätta mer om de här satelliterna och hur det arbetet har gått till och varför ni fick uppdraget att skaffa det här?
Ja,
vi har haft ett par,
två satellit sedan tidigare.
Men de har haft det syfte egentligen att...
Det har varit mer prov och försök att vi har testat lite olika tekniker och det är inte bara vi som har gjort det.
Ofta har det varit olika myndigheter som har haft intresse här så det har varit gemensamma projekt för att pröva vissa tekniker och många delar i det.
Det som är skillnaden nu är att vi får egna vad vi kallar operativa spaningssatelliter.
Och syftet med dem är att de...
ska kunna vara ett komplement i all vår informationsinsamling och just kontinuerligt över tid kunna spana ner mot jordytan.
Och det är två olika typer.
Den ena spanar med hjälp av radar,
radarteknik kan man säga.
Och då finns det vissa fördelar med det.
Man är mindre påverkad av om det är molntäck och andra.
Den andra modellen då är det en...
mer klassisk bild som skapas.
Så det här är ett tiotal satelliter som vi kommer få nu och det är de första beräknat sändas upp redan 2026 och sen är det under ungefär en tvåårsperiod som det totala antalet kommer sändas upp.
Det här är viktigt för oss för att det blir en viktig länk i vår förmåga att kunna få spana på väldigt långa.
De här satelliterna ni har inforskaffat nu och kommer att sända upp,
vad är det för satelliter?
Det är två typer.
Dels är det en modell från ett företag som heter ICI.
Och de har just förmågan att med hjälp av radar spana ner på markytan.
Och den andra leverantören det är ett företag som heter Planet Labs som...
har mer en klassisk bild,
bildalstrande.
Och det är satelliter som kommer röra sig i vad som kan kallas polära banor då.
Så att cirkla runt jorden kontinuerligt,
timme efter timme.
Så det blir en stark sensor för att kunna kartlägga vad som är ett normalläge och hur det förändras över tid.
Vi pratar ju också ofta då om...
I Sverige,
vi hör det från många olika håll,
vi behöver egen rådighet över det här och nu får vi en förmåga som är egen rådighet.
Men de här satelliterna som ni har inhandlat,
de är ju inte svenska.
Varför har vi inte köpt svenska satelliter?
Det är helt enkelt för att det är de här företagen som har bedömts av i vår upphandlingsprocess då.
Vi har inte gjort den själva utan det är ju Försvarsmaterialverk som är en del där.
Men så har de här bedömts vara lämpliga och har de rätt att köpa i just det här tillfället.
Men jag välkomnar ju gärna fler aktörer som kan leverera den satellitkapaciteten som vi behöver desto bättre naturligtvis.
Men är det viktigt för er att i framtiden kunna ha den här förmågan inhouse,
alltså i Sverige?
I vårt perspektiv av rådighet då är det ju ofta att vi har en produkt som vi...
äger och kontrollerar och som vi kan avgöra prioriteringen för.
Det är ju den rådigheten om vi pratar ut försvarsmaktsperspektiv.
Och det är ju kopplat till att vi har införskaffat och äger den oavsett vilket land som har producerat den.
Det är ju en annan fråga.
Men det finns ju ett värde i att ha en stark industriell bas
Nära dig,
för det är ju inte bara så att vi köper en produkt utan det är ju en kontinuerlig utveckling kopplad till det här.
Och där vi behöver en innovativ industri som kan följa med i en väldigt snabb utvecklingstakt som det finns i många områden men inte minst i det vi pratar om nu,
relaterat rymden.
Och på samma sätt så utvecklar vi kontinuerligt våra metoder och arbetssätt för att kunna tillgöra.
använda de tekniska möjligheter som finns längst fram i en teknisk utveckling.
Så det finns ett stort värde att ha en nära dialog mellan en industri och i mitt fall Försvarsmakterna.
Hur ser du då att ni i Försvarsmakten kan arbeta för att gynna det här?
Arbetet i Sverige eller för en växande rymd ekosystem i Sverige?
Det vi försöker göra är att förändra vårt arbetssätt.
Ibland talar vi om något som vi kan rubricera som det militära problemet.
Men ett annat sätt att säga,
vi har ett behov,
vi har något som behöver lösas.
Och istället för att vi också själva fastställer...
specifikationen på hur den lösningen behöver se ut så välkomnar jag att industrin kan komma närmare det här problemet och också så vi kan dra nytta av den kreativitet och innovation som finns där i form av att finna andra lösningar kanske än det givna.
För det kan ju finnas många lösningar som löser samma problem men som kanske inte var lika omedelbara i vår tanke.
Så just att föra det här...
Närmare,
det är något som vi i Försvarsmakten generellt verkligen strävar efter.
Men det är ju inget vi kan lösa själva utan det krävs ju också en dynamik gentemot en industri.
Och inte förglömma universitet och högskolevärld eller de innovationshubbar vi har.
Så att just att ha en närmare relation som är verkligen dynamisk.
Och där bägge sidor kan jobba innovativt.
Sen vill jag bara säga att det är flera aktörer som är inblandade här och en sån aktör är vår systemmyndighet Försvarsmaterielverk som också har en väldigt viktig roll och en funktion i
Försvarsmaktens materielförsörjning generellt.
Så det är många aktörer som behöver vara med men att vi skapar förmågan att jobba lösningsorienterat och kanske mer.
Under en kontinuerlig förändring än vad vi traditionellt har.
Ni bygger ju upp satellitverksamheten och kapaciteten så att ni skickar upp egna satelliter.
Vi har historiskt och nu i Sverige väldigt bra förmåga att plocka ner rymddata.
Alltså med markstationer.
Bygger ni egna markstationer också?
Eller är det någonting ni tar in från annat håll?
Till vårt satellitsystem så kommer det kompletteras med markstationer också.
Men vi bygger inga,
det är inte så att vi bygger egna markstationer.
Nej,
ni beställer.
Ja,
det ingår i beställningen också.
Och du sätter ju fingret på något som är viktigt,
det är just det här att ofta blir det ju,
speciellt vid ett tillfälle för ett inköp så här,
så blir det ju väldigt ett stort fokus på just de här satelliterna och antalet och när de sänds upp och sånt.
Men det är ju ett helt system med relevanta markstationer.
Och med som jag nämnde tidigare med en organisation och kolleger till mig som jobbar med de här frågorna etc.
Eller med själva hanterandet av satelliter.
Så det är väldigt mycket där satelliten är en viktig del men det är ett helt system som ska hänga ihop.
Vilka ytterligare behov ser ni i framtiden och då dels vilka framtida behov av rymdbaserad infrastruktur ser ni?
Vad kommer i framtiden?
Det mest spännande är att i framtiden så är allt möjligt.
Man får ibland nypa sig i armen och tänka att det är så slående och spännande.
Det kan man då tänka i framtiden,
men det är ju så gränslöst också.
Och om man slås,
om man tittar tillbaka så slås man ju över hur snabbt den utvecklingen har gått.
Och det vi sitter och pratar om nu när vi pratar om att försvarsmakten kommer ha egna satelliter som vi kontrollerar och opererar.
Du behöver inte gå så långt tillbaka i historien förrän jag inte trodde det skulle ske.
Kanske i en mer avlägsen framtid,
men att vi skulle sitta nu 2026 och...
Verkligen var i stånd att få den här förmågan.
Det har gått så mycket fortare än vad jag trodde.
Men om jag tänker att vi tar ändå i någon nära framtid så är vår egentligen inte alls bara kopplat till försvarsmakten utan generellt vårt stora,
eller rymdens stora betydelse för även i våra vardagliga liv här när det gäller.
Hur vi lever vår liv oavsett om vi ska hitta till en plats eller vi kommunicerar eller allt.
Den resan som vi har påbörjat och den enorma accelerationen det har,
den kommer fortsätta.
Och det kommer också speglas i försvarsmakten.
Att vi kommer än starkare ha resurser placerade i rymden som kommer vara viktiga för vår verksamhet.
Sen tror jag att det finns tekniska utvecklingar som kommer bli tydliga.
Och en sån är ju något som vi ofta diskuterar,
artificiell intelligens.
Och då om vi,
för det blir ju,
det kommer ju appliceras på många områden.
Alltid när man jobbar med information och i det här fallet så pratar vi om bildgenerering och annat.
Då blir det ju en enorm mängd.
Så att kunna ha AI-verktyg som kan hjälpa oss att välja ut vad som är relevant.
Det är väldigt...
Den tanken är lätt att ta till sig och förstå.
Så där kommer vi att se en rörelse.
Men det finns också tekniska aspekter av det.
Om vi har en satellit som åker runt jorden och samlar en mängd olika information.
Så om vi kan öka
AI-kapaciteten i den så att den kan hjälpa oss att välja ut av all information den samlar,
vilken är mest relevant eller vilken är relevant.
Om vi kan öka det,
då kommer vi kunna få enklare att veta vilka är de viktiga bilderna att ladda ner.
Vilka bilder är viktiga att tillgängliggöra för oss i Försvarsmakten till exempel.
Allt sånt kommer att öka hastigheterna.
I vår verksamhet är ofta tiden en sån här springande del.
Ju fortare,
ju bättre.
Precis.
Så hur ser det ut?
Nu vet vi om att de här satelliterna kommer.
Men...
Vad finns det för planer sen efter det då?
Vad ser du är en konkret nästa steg som ni kommer att ta?
Ja,
och det du belyser är ju något som är väldigt viktigt.
Vi börjar ju något nu som vi kommer fortsätta.
Och då är det nu när vi sitter 2026 så pratar vi om våra tiotals satelliter som kommer av den här typen och den typen.
Och med den funktionaliteten.
Och det är ju jätteviktigt och jag lägger gärna ljus på det för det är viktigt.
Men det är ju också att vi tar första stegen in i en helt ny förmåga för Försvarsmakten.
Och den kommer ju kontinuerligt att existera och säkert växa i betydelse.
Så i en framtid så kommer vi ha fler satelliter.
Satelliterna kommer förmodligen ha en ökad förmåga att kunna samla information ur flera olika perspektiv.
Om jag lämnar lite satelliten och tänker på det som jag har ansvar för att bygga upp ett helt system här så kommer vi ha en tydligare stabilitet i hela...
Den militära organisation som jobbar just med de här satelliterna,
vi har en redan nu och vi kommer fortsätta utveckla den under året.
Men vi kommer säkert ha variant 3.0 eller 4.0 för vi har blivit ännu klokare i faktiskt vad som krävs kring det här.
Så vi kommer ha en större organisation.
Men sen kommer vi också ha satt ett...
Kanske en mer stabilitet i vad som krävs för att kompetensförsörja den här organisationen.
Så vi kanske utbildar,
eller vi kommer säkerligen utbilda rymdofficerare.
Och vi kommer ha militära karriärer där ens fackkunskap är rymdrelaterad.
Och det har vi inte haft i historien.
Så sådana delar tror jag vi mycket tydligare kommer se.
Och du nämnde här lite tidigare att...
Du trodde inte att ni skulle ha egna satelliter än.
Nu är det 2026 och vi har den då.
Varför har vi fått den nu?
Är det för att teknikutvecklingen har kommit så långt eller är det på grund av behov?
Ja,
tyvärr är det att vi får den precis nu.
Det är drivet av ett behov och det är tyvärr drivet av det mycket bekymmersamma omvärldsläget vi har i vårt...
Det är det som färgar hela försvarsmarknads kraftiga tillväxt.
Det är drivet av ett mycket bekymmersamt omvärldsläge.
Det är det som har gjort att planerna,
att vi tidigare diskuterade satelliter i perspektivet 2030,
att vi forcerar den tiden,
hastigheten i införandet så att vi redan 2026 får den här förmågan.
Det är drivet av just...
kraven vi behöver på förmåga kopplat till det bekymmersamma omvärldsläget.
Men om jag också skulle backa på den här med när man lite fick nypa sig i armen att vi redan nu har satelliter,
det hade varit giltigt i 2030 också.
Och den delen,
att vi överhuvudtaget i perspektivet 2030 pratar om egna satelliter
Det är ju också drivet av en teknikutveckling som...
har gjort det möjligt för försvarsmakter av Sveriges storlek att ha den här förmågan.
Det finns flera anledningar men jag vill understryka att den här forceringen av tidsplanen den har en mycket allvarlig orsak.
Vi har pratat så mycket om den,
ni bygger ut,
ni får egna satelliter,
vi ska kolla.
på jorden och sådär.
Hur arbetar ni för att titta uppåt på det som finns?
Ja,
det är en lika viktig del.
Om vi konstaterar att det är jätteviktigt att ha spaningsresurser i rymden så säger vi med samma mening att det är lika viktigt ur ett militärt perspektiv att veta vad som finns ovanför oss i en viss tidpunkt.
Det vi då kallar rymdlägesbild.
Och det där jobbar vi lika intensivt med för att veta...
Hur ser läget ut ovanför oss?
Men det är inte bara ett faktiskt läge.
En sak är att veta,
att kunna kartlägga vilka satelliter är över oss,
i vilken bana,
vid en viss tidpunkt.
Det är ju ett faktiskt läge.
Där har vi kommit väldigt långt och har en väldigt bra bild.
Men det vi behöver också,
det är ju att omvandla det och sätta det i ett sammanhang så att vi kan...
Dra slutsatser av det som blir på något sätt underlag för beslutsfattande på svåra chefer på olika nivåer som bedriver våra operationer.
Någon gång har jag gjort en banal liknelse men den är lite,
jag tänker att den är i alla fall illustrativ.
Och jag sa så här att om jag har ett problem med bilen så åker jag till verkstaden och sen så kommer tekniken ut och pluggar in datorn.
och får i det fallet en billägesbild som säger tekniken enormt mycket.
Men mig som förare säger ni ju ingenting.
Utan jag behöver ju få också en billägesbild.
Men jag behöver veta om bilen tar mig dit där jag vill åka eller om klimatanläggningen fungerar eller om något annat är trasigt som jag behöver förhålla mig till.
Så vi har bägge behov av att få information utgående från läget i bilen.
Men vi behöver olika typer av information.
Så just det här att utifrån det faktiska läget...
Omvandla det till något som är relevant information för olika chefer och olika förband på olika nivåer.
Det jobbar vi också jättemycket med.
Enkelt kan man säga att det kan vara enkla verktyg.
Till exempel om vi ska göra en förflyttning,
vi ska flytta något förband från en punkt till någon annan geografisk del så kan det vara tidpunkter när det är lämpligt att göra.
Och det kan vara ett tidpunkt när det är olämpligt att göra.
Och bara genom att veta det så kan man få något att förhålla sig till.
Så det där arbetet med rymdlägesbilder är jätteviktigt.
Vilka är de konkreta hoten idag från eller i rymden?
Uppbyggnaden av vår förmåga i rymden,
den är ju direkt kopplad till vad vi vill uppbygga.
uppnå egentligen som en hel försvarsmakt.
Det vill säga att det är en viktig länk i våra möjligheter att försvara oss mot alla typer av hot.
Även om det är hot som uppträder på marken eller kommer i ett sådant sammanhang så behöver vi rymdbaserade sensorer för att kunna hantera det etc.
Men det du lyfter här är ju också...
Hoten eventuellt mot,
om det är hotet mot i själva rymddomänen du är ute efter så är det ju också en diskussion som blir allt mer påtaglig egentligen och tydlig.
För om vi säger att rymdebaserade tjänster är väldigt,
väldigt viktiga för oss,
då är det såklart att andra sidan av det är ju att det blir en potentiell domän där...
En motståndare kan försöka påverka det.
Då får man försöka bemöta det på olika sätt.
Ett sätt är att vi försöker att våra satelliter och sensorer är så tåliga som möjligt,
så robusta som möjligt.
Det är av många olika skäl.
Det behöver inte bara vara att någon medvetet försöker påverka dem utan att det kan vara naturliga faktorer.
Du vill alltid att det ska vara så robust och stabilt som möjligt.
Ett annat sätt att skapa en styrka och en robusthet är att ha en högre kvantitet av saker.
Det är alltid en känslighet om det bara finns ett av något.
Då kan man påverka det och då kan man förlora en förmåga.
Men om man har många,
i det här fallet till exempel spaningssatelliter,
då byggs det en naturlig styrka av det och det är svårare för motståndare att påverka.
Och det är där också ett internationellt samarbete blir så viktigt.
För även om vi nu bidrar med tiotals satelliter så tillsammans med alla andra nationer i till exempel
NATO så får vi en betydligt större nummer här.
Och i och med det så blir det en styrka och en robusthet.
Och nu är vi inne på NATO igen så vad är det vi bidrar till i rymdfrågor när det kommer till NATO-samarbetet?
Vi har ju egentligen en strävan i svenska försvarsmakten att vi har en så komplett förmågekarta som möjligt.
Det vill säga alla delar försöker vi ha en förmåga till både när det gäller sensorer,
församlingar och underrättelse till att vi har resurser vi kan bemöta hot med och annat.
Så att vi har ett så komplett del som möjligt.
Vi har ju också,
trots att vi är med i vårt...
medlemskap i NATO så ingår det också att vi har ett ansvar att kunna försvara Sverige.
Så därför blir rymdebaserade sensorer viktiga i den nationella kontexten.
Men alla våra resurser är ju också till nytta för alliansen så att vi kommer stödja hela alliansen och våra partners och allierade med.
Det kan vara med rymdförmågor men det kan också vara med våra flygande resurser eller fartygsresurser eller markförband eller sådant.
Så att det är tillsammans man bygger en styrka.
För ibland får jag frågor så här,
vad vill vi bli starka i och hur slår vi våra andra konkurrenter etc.
Men det är ju lite mer,
det blir ju någon näringslivsaspekt på det.
Att man konkurrerar och det gäller att vara bäst då,
även bland vänner.
Men här bygger vi ju tillsammans en styrka och har en väldigt,
där motståndaren är någon annan.
Men inbördes så ska vi bygga en kollektiv styrka som blir så stark som möjligt.
Sen finns det säkert förmågor där vi kan vara starkare och vi får se vad vi utvecklar på rymdområdet.
Men om man tar,
nu ser ju inte dina lyssnare det,
men min bakgrund är ju från marinen och flottan.
Då finns det ju naturligtvis så att Sverige har en gammal tradition av att kunna slåss i skärgårdsmiljö och annat.
Det är ju inte så att alla länder har styrkor inom exakta samma område.
Men det är inte givet en konkurrens där vi vill vara bäst bland våra likar.
tillsammans.
Det viktiga är styrkan tillsammans plus att varje nation tar det ansvar man är satt att ta över sitt eget territorium.
Och som du nämnde,
vi är jättebra på skärgårdsstrid,
toppen för oss här i Stockholm och på västkusten.
Men vi har ju också,
som vi pratade om i vårt tidiga avsnitt här,
ligger ju ändå en del av Sverige i Arktis.
Just Arktis och fokuset på Arktis,
det är
Mer och mer aktuellt av många olika skäl,
potentiella handelsrutter och med det också ett ökat säkerhetspolitiskt intresse.
Om vi börjar där så just rymdebaserad spaning är ju egentligen...
Ideal för många förutsättningar där,
för att
Arktis är ett väldigt geografiskt stort,
det är liksom ett bistert klimat för uttryckare,
vänligt är glesbefolkat och annat.
Så att just kunna övervaka ett sådant område,
det är ju enormt utmanande.
Men om vi tänker oss att vi har satellit i polära banor så är det ju nästan det omvända förhållandet.
Det kanske inte går att tala om trängsel riktigt men det är väldigt väldigt gynnsamt och många passager som just går över det området.
Så att just satelliten som spaningssensor för Arktis är ett sånt där exempel som är väldigt väldigt tydligt på styrkan just i satellitbaserade sensorer.
Men kopplat då till att...
Att ha ett helt system,
att det inte bara är satelliten utan satelliten behöver kunna kommunicera med markstationen.
Och då är det ju gynnsamt att ju längre norrut man kan placera stationerna,
ju fler passager kommer de kunna ha kontakt med satelliten.
Och i och med det så är det ju naturligtvis en tillgång vi har i
Sverige med vårt geografiska läge generellt och med möjligheten att placera resurser.
Längst upp i norra Sverige som S-Range är ett exempel på.
Utöver den långa,
i rymdsammanhang mycket långa historia som finns där och kompetensuppbyggnad och annat.
Precis,
nu pratar vi S-Range och vi håller ju på att testa där.
Vi vill ju såklart få till en egen förmåga att skicka upp raketer från Sverige och egna satelliter.
Hur viktig är den för Försvarsmakten?
Att möjligheten att sända upp satelliter är ju jätteviktig naturligtvis.
annars så...
Då får vi inga satelliter i rymden.
Om vi börjar på global nivå så är det en brist idag på möjligheter att sända upp.
Vi får stå i kö.
Om man vill få en plats så får man ställa sig i kön och sen får man vänta tills det finns möjlighet att sända upp.
Sen är det ju så också att det finns,
ur ett militärt perspektiv,
så vill vi också ha många olika alternativ där vi kan sända upp.
just för att det minskar riskerna och känsligheten.
Då är det av ett stort värde att vi på europeisk mark till exempel kan ha förmåga att sända upp satelliter.
Därför vore det absolut positivt om vi kunde få till uppifrån S-range att de kan sända upp satelliter.
Det vore ur försvarsmaktsperspektiv värdefullt.
Men det är också viktigt att säga att det intresset är inte bara ur ett försvarsmaktsperspektiv utan det är ett helt samhällsintresse vi har.
Även om vi sitter idag,
vilket naturligt är försvarsmaktens rymdchef,
så belyser jag de behov försvarsmakten har.
Men just vikten av satellit och vikten av kopplat till det uppsändningsförmåga,
det träffar ju alla samhällssektorer.
så just att få den förmågan
I
Europa och i Sverige.
Det vore väldigt positivt.
Nu har vi pratat skitlänge så nu behöver vi börja avrunda snart.
Men jag tänker så här.
Du håller på att bygga upp en förmåga hos er.
Ni jobbar ju både med företag och industri nerifrån.
Ni jobbar med beslutsfattare uppifrån.
Men om vi tar alla dessa tillsammans.
Vad behöver ni för att kunna uppnå det som du vill att ni ska uppnå?
Det som finns så tydligt på plats nu är att man har en förståelse för rymdens betydelse generellt i samhället men också kopplat till försvars- och säkerhetsfrågorna.
Och det är viktigt och det är gynnsamt för då har vi en kraft till en dialog och ett samarbete.
Men det som är viktigt för nu så inför ju Försvarsmakten,
nu utvecklar vi en ny förmåga och vi kommer använda den direkt.
Men inget är ju statiskt utan allt behöver utvecklas hela tiden.
Och med den hastighet som vi ser idag,
inte minst kopplat till rymdomänen,
så sker ju utvecklingen.
Den är väldigt,
väldigt snabb.
Så det jag behöver,
och som vi redan ser idag,
det är att vi har en kontinuerlig dialog.
Alla som är involverade i det här,
och då tänker jag på oss som försvarsmakt,
övriga myndigheter där Försvarsmaterielverket är ett exempel.
men inte minst industrin,
att vi har en kontinuerlig pågående utveckling och diskussion kring...
Vårt arbete att hela tiden jobba framåtriktat och innovativt för det kommer inte vara statiskt.
Det kommer inte vara så att vi utvecklar en förmåga och sen kan vi bocka av den och sen har vi kvar den över tiden.
För den kommer hela tiden utmanas och vi kommer behöva tänka nästa steg,
tänka nästa steg.
Och där är Försvarsmakten naturligtvis en del av det för det är vi som har behoven.
Men för att lösa utmaningarna så kommer vi behöva jobba egentligen i kontinuerliga dialoger med många andra delar av samhället och näringsliv.
Bra grej det här att Anders ser behovet av att arbeta långsiktigt och i ständig utveckling.
I det vi kallar den trippla helgsen.
Näringsliv och samhälle i form av akademi och myndighet.
Där är ju försvarsmakten en viktig del.
Ja,
och det där är ju ganska avgörande.
Att även om det handlar om försvarsförmåga så kan försvarsmakten inte göra det här själva.
Utan är beroende av andra för att faktiskt lyckas.
Mm,
och samtidigt är det ju ganska häftigt att vi nu är där.
Försvaret går från att vara användare av rymdtjänster till att bygga upp en egen förmåga.
Och det här är ju bara början.
Och kom igen nu resten.
Var med och se till att det går framåt.
Ja,
och med tanke på framåt.
Detta är inte det enda avsnittet om rymd och försvar.
Det blir mer av den varan jättesnart.
Det blir bra lyssning.
Precis som vår musik.
Den är skriven av Armin Pendek.
Jag heter Marcus Pettersson.
Jag heter Susanna Levenhout.
Har vi åkt i massen?
Görs på Beppo.
Avrund Funkmedia.
I samarbete med SAAB.
Hallå,
programmet gjordes av
Rundfunk Media.